A Magyar Tudományos Akadémia Amerikai Magyar Bizottsága története/létrejötte
Négy, az Egyesült Államokban működő magyar tudósszervezet részvételével és a Magyar Tudományos Akadémia támogatásával újabb határon kívüli akadémiai testület alakult.
Az erről szóló megállapodást április 6-án írták alá a washingtoni magyar nagykövetségen. A dokumentumot az MTA részéről Lovász László elnök látta el kézjegyével.
A Magyar Tudományos Akadémia Amerikai Magyar Bizottsága (MTA AMB) egy ernyőszervezet, amelynek fő célja az Egyesült Államokban élő magyar tudósok, az MTA amerikai köztestületi tagjai és az Akadémia közötti kapcsolatok szorosabbra fűzése.
![](https://mta.hu/data/cikkek/109/1096/cikk-109699/mta_amb_680_454_1523607695_fit_640x10000_fit_280x10000.jpg?key=39f61b6d9946abe34ca45cddf35b589e)
Az új szervezet ennek érdekében kapcsolatot tart és együttműködik az MTA-val, annak amerikai köztestületi tagjaival, az MTA bel- és külföldi területi bizottságaival, tanácsaival. Naprakész nyilvántartást vezet az akadémiai köztestület külső és tiszteleti, az USA-ban életvitelszerűen tartózkodó rendes és levelező tagjairól, törekszik a köztestületi tagság létszámának gyarapítására, népszerűsíti az MTA-hoz való kötődést az amerikai magyar tudósközösségben. Támogatja a fiatal magyar kutatók tudományos tevékenységét, tudományos tárgyú összejöveteleket, szimpóziumokat, tanácskozásokat, továbbképzéseket, előadásokat szervez. Terjeszti az Egyesült Államokban élő magyar tudósok eredményeit, és támogatja más tudományos szervezetekkel való együttműködésüket. A Magyar Tudományos Akadémia felkérésére közvetítő szerepet játszik szakértői vélemények elkészítésében, valamint amerikai szakemberek kiválasztásában az MTA szakértő testületeibe.
Az Akadémia keretében 1996-ban jött létre a Magyar Tudományosság Külföldön Elnöki Bizottság (MTK EB), 2000-ben pedig az MTA köztestülete megnyílt a Magyarországon kívül élő, magukat magyarnak (is) valló tudósok előtt. Az MTA AMB immár az ötödik olyan határon kívüli testület, amely a Magyar Tudományos Akadémiához kötődik. 2007-ben a Kolozsvári Területi Bizottság (KAB), 2008-ban a Vajdasági Magyar Akadémiai Tanács (VMAT), 2013-ban a Szlovákiai Magyar Akadémiai Tanács (SZMAT), 2015-ben pedig a Kárpátaljai Magyar Akadémiai Tanács (KMAT) alakult meg.
A Magyarországgal szomszédos országokban létrejött akadémiai bizottságok és tanácsok működése mellett indokolt volt a földrajzilag távolabbi, de tudományos tevékenységüket tekintve a hazai kutatásokkal szorosan együttműködő tudósközösség számára is megteremteni az akadémiai köztestületi tevékenység fórumát.
Az MTA AMB az Amerikai Magyar Akadémikusok Társaságának (AMAT) kezdeményezésére jött létre. Alapítói között az AMAT mellett ott van a Bostoni Amerikai Magyar Tudósklub, illetve Massachusettsi Magyar Egyesület (BAMT), a New York-i Magyar Tudományos Társaság (NYMTT), valamint az USA Nyugati Parti Magyar Tudósklub (NYPMT).
Az MTA AMB tevékenységét elsősorban a Magyar Tudományos Akadémiának az USA területén életvitelszerűen élő rendes, levelező, külső és tiszteleti tagjai, továbbá az MTA Amerikában élő külső köztestületi tagjai számára fejti ki a köztestületi tagságukból eredő egyes jogaik és kötelezettségeik gyakorlásának biztosítása érdekében.
Az elnök személye kétévenként rotációs elv alapján változik, a szervezetek magyar elnevezése szerinti ábécé-sorrendben: AMAT, BAMT, NYMTT, NYPMT. Ennek alapján a 2018–2020 közötti időszakban az MTA AMB elnöke az AMAT elnöke, aki jelenleg Záborszky László agykutató, az MTA külső tagja. Amennyiben a rotációs elv szerint az elnök személyét delegáló szervezet elnöke nem akadémikus, úgy a szervezet egy általa választott akadémikust delegál az MTA AMB elnöki pozíciójába.