Nagycenki főhajtás és sopronpusztai faültetés – emlékezés Széchenyi Istvánra és az Akadémia alapítására
A nagycenki Széchenyi-mauzóleumban tartott hagyományos koszorúzással és a sopronpusztai hársfaültetéssel tisztelgett az MTA alapítója, Széchenyi István emléke előtt Lovász László elnök és Török Ádám főtitkár. A Magyar Tudomány Ünnepét megelőző programok részeként felkeresték az MTA Csillagászati és Földtudományi Kutatóközpont Geodéziai és Geofizikai Intézetének felújított épületét.
„A legderültebb napokban is jó a biztos menedék, s így tán honi körülményink közt sem éppen felesleges nyelvünkre nézve a biztos kikötő” – idézte Lovász László Széchenyi István gondolatait a nagycenki Széchenyi-mauzóleumban tartott ünnepi köszöntőjében. Mint mondta, amikor az MTA alapítója a magyar nyelv számára keresett „biztos kikötőt”, talán még ő maga sem gondolta, hogy a felajánlása nyomán létrehozott Tudós Társaság milyen biztos kikötője lesz a következő két évszázadban a magyar tudományosságnak is. Hozzátette, hogy az Akadémia már Széchenyi életében sem csak a magyar nyelv biztos kikötője volt. Napjainkban pedig az MTA számtalan közfeladatot is ellát: segíti például a mindenkori politikai döntéshozókat tudományos adatokkal, vizsgálatokkal olyan fontos kérdésekben, mint például az oktatás, vagy a környezetvédelem.
![](https://mta.hu/data/cikkek/109/1091/cikk-109109/nagycenk_fit_640x10000.jpg?key=9fab57dc6d4a3a51abd9ed629e88a50b)
Fotó: mta.hu / Szigeti Tamás
(További képek a nagycenki, sopronpusztai és soproni eseményekről a fotóra kattintva nézhetők meg)
A sopronpusztai Akadémiai Emlékerdőben az MTA alapítása óta eltelt évek számát jelképező – idén 193. – hársfa elültetése előtt mondott köszöntőjében Török Ádám főtitkár arról beszélt: pár lépésre az államhatártól, az egykori vasfüggöny helyétől nem lehet nem gondolni arra, hogy hogy idén a Magyar Tudomány Ünnepe mottója a „határtalan tudomány”. „Ma, amikor a határok egyre inkább virtuálissá válnak, talán a tudomány segíthet leginkább abban, hogy soha ne is legyenek többé jelen életünkben fizikai akadályként” – mondta Török Ádám.
![](https://mta.hu/data/cikkek/109/1091/cikk-109109/nagycenk2_fit_640x10000.jpg?key=408e13642bba8f4c6ad308480db0d158)
Az 1825-ös pozsonyi országgyűlésen november 3-án ajánlotta fel gróf Széchenyi István birtokai egyévi jövedelmét egy magyar tudós társaság létrehozására. Hagyományosan ehhez a naphoz kötjük a Magyar Tudományos Akadémia megalapítását. A jeles alkalomra emlékezve az MTA már 1997 óta szervez különböző rendezvényeket, 2003-ban pedig az esemény hivatalos rangra emelkedett: az Országgyűlés november 3-át a Magyar Tudomány Ünnepévé nyilvánította.
Az MTA elnöke és főtitkára az ünnepi programok részeként az MTA több tagja, intézetvezetők és kutatók kíséretében bejárta az Akadémia Csillagászati és Földtudományi Kutatóközpont Geodéziai és Geofizikai Intézetének felújított épületét. A bruttó 600 millió forintból korszerűsített épületben Szarka László akadémikus, az MTA CsFK főigazgatója kalauzolta a vendégeket. A látogatás ideje alatt videón jelentkezett be Wesztergom Viktor intézetigazgató Erdélyből és röviden beszámolt arról a TOPO-TRANSYLVANIA nevű multidiszciplináris földtudományi projektről, amelyben román és holland szakemberekkel együtt az MTA CsFK GGI kutatói is részt vesznek.
![](https://mta.hu/data/cikkek/109/1091/cikk-109109/sopron_fit_640x10000.jpg?key=d1846402f78a459f69e68bc627f90d6c)